![zastava_oluja28-050818](https://static.jutarnji.hr/images/live-multimedia/binary/2018/8/6/12/zastava_oluja28-050818.jpg)
Mirno, bez velike euforije, ali i brojem posjetitelja osjetno manjim nego prijašnjih godina, Knin je u nedjelju obilježio 23. obljetnicu “Oluje”, koja se slavi i kao Dan pobjede i domovinske zahvalnosti te Dan hrvatskih branitelja.
Na glavnome kninskome trgu, prema slobodnoj novinarskoj procjeni, okupilo se samo nekoliko tisuća građana. Prve redove na središnjem skupu uz spomenik “Oluja 95” okupirali su političari svih vrsta. Neposredno uz predsjednicu Kolindu Grabar-Kitarović i premijera Andreja Plenkovića našli su se ratni zapovjednici Hrvatske vojske predvođeni generalima Antom Gotovinom i Mladenom Markačem. Istaknutu poziciju dobila su i izaslanstva države Izrael, kao i Nacionalne garde Minnesote, a najviši hrvatski dužnosnici u nekoliko su navrata u svojim govorima isticali međusobno partnerstvo. Vrhunac toga bio je počasni prelet dvaju izraelskih borbenih zrakoplova F-16 Barak (“munja”) istih onakvih čiju je kupnju dogovorila hrvatska Vlada.
FOTOGALERIJA: Proslava Dana pobjede u Kninu
- Hrvatska je bila velika u pobjedi, pa je još 1996. godine pružila ruku pomirbe kroz normalizaciju odnosa sa Srbijom. Danas se zalažemo i za suradnju i dobrosusjedske odnose koji se moraju temeljiti na istini, pomirbi, odgovornom suočavanju s prošlošću i pravdi. To podrazumijeva i pronalazak odgovornih za sva kaznena djela počinjena tijekom rata. Međutim, nespremnost nekih da se suoče s prošlošću samo odgađa istinsku pomirbu, dok je iskreno preuzimanje odgovornosti npr. omogućilo primjerenu i trajnu pomirbu između Francuske i Njemačke i stvorilo snažni temelj današnje Europske unije - rekao je premijer Andrej Plenković.
Zvižduk i aplauz
Ako je kod njega, kako se spekuliralo danima uoči obljetnice, postojao strah da bi u Kninu mogao biti dočekan negodovanjem, pa je i to bio razlog što je obilježavanje počelo neuobičajeno rano, sve je nestalo s njegovim dolaskom na Trg Ante Starčevića. Čuo se tek jedan zvižduk koji su ipak nadjačali aplauzi iz publike. Ipak, najtopliju dobrodošlicu imala je predsjednica Grabar-Kitarović. Za razliku od lani, i njezin govor bio je daleko manje vatren.
FOTOGALERIJA Pogledajte tko je sve bio na kninskoj tvrđavi
- Ne smijemo zaboraviti Domovinski rat i hrvatske branitelje. Ratne događaje čuvajmo u sjećanjima, ostavljamo ih povjesničarima i analitičarima neka ih proučavaju, ali vrijednosti domoljubnog zajedništva moramo prenositi budućim naraštajima, jer je to ključ uspješne izgradnje hrvatskoga društva, cijele države i bolje budućnosti našim građanima i budućim naraštajima - poručila je Grabar-Kitarović.
Prisjetila se i prvog hrvatskog predsjednika dr. Franje Tuđmana, kao i ratnoga ministra obrane Gojka Šuška, za što je također pobrala pljesak.
- Riječi prvog hrvatskog predsjednika dr. Franje Tuđmana kako hrvatska zastava na Kninskoj tvrđavi označava djelo dovršenja uspostave slobodne i neovisne države Hrvatske te riječi ratnog ministra obrane Gojka Šuška “zapovijed izvršena”, najvjerodostojnije govore o tom vremenu i duhu ljudi koji su stvarali, branili i oslobađali Hrvatsku - istaknula je hrvatska predsjednica.
Tko će pjevati
Kao i ona, i šef Sabora Jandroković govorio je o duhu zajedništva kod Hrvata tijekom rata, a nešto slično, istaknuo je, moglo se vidjeti i tijekom nedavne euforije zbog velikog uspjeha hrvatskih nogometaša na Svjetskom prvenstvu u Rusiji te na ispraćaju legendarnog pjevača Olivera Dragojevića.
Inače, dok su za govornicom bili predsjednica i premijer Sabora, fotoreporteri su u više navrata uhvatili kako je premijeru od onoga što su oni govorili daleko bile interesantnije poruke iz njegova mobitela.
Što se pak oporbe tiče, u najjačem sastavu stigli su mostovci na čelu s Božom Petrovom. Pravi mali show izveo je Miro Bulj, ali najveća zvijezda off-programa bio je Ljubo Ćesić Rojs.
Po kninskim kafićima najviše se govorilo o izostanku Thompsona. Okupirani su bili još od zore, ali se ipak mjesto moglo naći, što također govori o izostanku gužvi ove godine.
- A jadno je to kada jedna državna obljetnica, ovakav jedan veliki povijesni datum ovisi hoće li pjevati ovaj ili onaj - pomalo je ogorčena Milena Vejić iz Slatine.
Zajedno sa suborcima iz 90-ih napunila je bus i krenuli su u subotu u 23 sata da bi u Knin stigli nešto poslije šest sati.
- Ja vam to pratim i mislim da sam u pravu kada kažem da je ove godine 20 posto manje svijeta nego lani, a 50 ili čak više posto nego 2016. Pa nama u autobusu nije bilo čovjeka mlađeg od 45 godina - kaže ona.
- A kako će ih biti kada su u Irskoj ili rade po Jadranu. Ja sam lani bio sa sinom ovdje, ali ove sezone kao trgovac radi u Malinskoj na Krku. Ostao mu je jedan ispit i diploma pa kako stvari stoje, dogodine ga neće biti ni u Hrvatskoj. “Oluju” će slaviti u Austriji - skoro će kroz suze Milenin suputnik, Miroslav Novaković, nekad pripadnik 136. domobranske pukovnije.
Baš kao i mnogi, iz Knina su se spremali poći u prvim poslijepodnevnim satima. Jedne je put vodio prema Sinju i Alki, druge prema Glini i Thompsonu, a treće svojim domovima.
Na proslavi Oluje i vojni izaslanik Crne Gore
Među mnogobrojnim stranim vojnim izaslanicima koji su prisustvovali proslavi operacije Oluja bio je i brigadir Ivan Mašulović, vojni izaslanik Crne Gore. Prema dostupnim podacima, ovo je prvi put da je na proslavi u Kninu bio i službeni predstavnik Vojske Crne Gore. I to godinu i nekoliko mjeseci nakon što je Crna Gora primljena u NATO savez.
Ubrzo nakon što je crnogorski časnik prikazan tijekom direktnog prijenosa iz Knina na nacionalnoj televiziji, potez crnogorskih vlasti žestoko su napali prosrpski političari u Crnoj Gori i mediji u Srbiji. Parlamentarna crnogorska stranka Nova srpska demokratija odmah je proglasila brigadira Mašulovića veleizdajnikom kao i one koji su ga poslali “na proslavu zločina nad srpskim narodom”. Na portalima medija u Srbiji ovaj postupak Vojske Crne Gore se opisuje sramotnim, a proruski portal Sputnjik odmah je objavio i crtice iz Mašulovićeve karijere te je otkrio kako je ranije u policiji, a i sada u vojsci uglavnom radio u obavještajnom segmentu. (Krešimir Žabec)