![469315.bin](https://static.jutarnji.hr/images/live-multimedia/binary/2016/4/9/2/469315.bin.jpg)
Proaktivni jogurti, zob, soja, orasi, maslinovo ulje, vlakna, neke su od namirnica koje nutricionisti i liječnici preporučuju kako bismo snizili povišeni kolesterol . Tvrde da ako se te namirnice uključe u dnevni jelovnik, mogu i za dvadesetak posto sniziti visoke masnoće u krvi u samo tri mjeseca, i to bez lijekova. Pri tome se, kažu, ne moramo odreći sira, čokolade ili jaja za, primjerice, doručak.
Visoki kolesterol, naime, ključni je rizični čimbenik za razvoj bolesti srca i krvnih žila. Također tri puta povećava rizik od raka dojke i dva puta od raka pluća. Dobra je vijest da se kolesterol, ako se potrudimo, ipak nerijetko može sniziti primjenom određene vrste prehrane, a lijekovi bi trebali biti tek zadnji u lancu pomoći.
Zabranjena hrana
No, mnoge koje muče visoke masnoće u krvi zanima kako to učiniti bez lijekova. Stručnjaci tvrde da dio pacijenata zaista može puno učiniti samo manjim promjenama svojih jelovnika, poglavito ako uključe neke vrste namirnica i konzumiraju ih svakodnevno. Pri tome napominju da nema zabranjene hrane poput čokolade, jaja ili crvenog mesa ako su količine umjerene. Zaista postoji mnogo namirnica koje mogu pomoći u borbi protiv masnoća, ali valja ih znati koristiti. U tom slučaju ako šest spomenutih namirnica koristimo na pravi način, razina kolesterola, tvrde, past će 20 posto.
Visoki rizik
No, liječnici upozoravaju da kod nekih osoba samo promjena prehrane neće dati pravi učinak, pa će za značajniji pad kolesterola ipak trebati lijekove. Statini su potrebni i svima koji imaju 20 posto veći rizik za kardiovaskularne bolesti u idućih deset godina. No, za one s manjim povišenjem kolesterola treba barem tri mjeseca da promjena prehrane poluči neki rezultat. Isto se odnosi i na ovih šest namirnica za koje stručnjaci drže da imaju utjecaja na pad kolesterola bez lijekova.
U Hrvatskoj situacija s kolesterolom nije optimistična. Premda nema pravih epidemioloških podataka o broju pacijenata s visokim masnoćama, činjenica je da pripadamo u zemlje s visokim rizikom za kardiovaskularne bolesti govori da ni s visokim kolesterolom ne stojimo dobro, kaže prof. dr. Željko Reiner. To pokazuju europske smjernice o KVB u kojima je Hrvatska na ljestvici visokog rizika.
Promjena jelovnika
Istina, ima i gorih od nas, poput Ukrajine i Rusije te nekih drugih istočnoeuropskih zemalja, ali to nije nikakva utjeha jer i dalje svaki drugi umrli u Hrvatskoj umire upravo od bolesti srca i krvnih žila, kaže prof. dr. Reiner. Promjene jelovnika također bi bile dobar doprinos boljoj epidemiološkoj slici oboljelih i umrlih od kardovaskularnih bolesti.
Činjenice o kolesterolu
Kolesterol je je masna tvar koju proizvodi jetra i služi za izgradnju staničnih stijenki, stvarajući tako zaštitu oko živaca, te za stvaranje kemijskih tvari poput hormona. Podizanje razine kolesterola može utjecati na zdravlje, a uzrok mogu biti geni ili neprimjerena prehrana. Poglavito su ugroženi stanovnici Zapada zbog prehrane s visokim udjelom zasićenih masti poput maslaca, raznih narezaka, fast fooda...