![379226.bin](https://static.jutarnji.hr/images/live-multimedia/binary/2016/4/11/12/379226.bin.jpg)
SARAJEVO - Oslobađajuća presuda hrvatskim generalima Anti Gotovini i Mladenu Markaču koju je izrekao Međunarodni kazneni sud za bivšu Jugoslaviju (ICTY) bila je za očekivati, jer je u njihovom kao i u slučaju Ramusha Haradinaja, nekadašnjeg zapovjednika u Oslobodlačkoj vojsci Kosova (OVK), u pitanju problematični pokušaj bivše glavne tužiteljice ICTY-a Carle del Ponte da se osude pripadnici svih etničkih skupina, izjavio je Geoffrey Nice, nekadašnji tužitelj pri ICTY i bliski suradnik Del Ponte.
"Tu je riječ o sličnom problemu optužnica iz mandata Del Ponte, gdje je ona tražila da se osude pripadnici svih etničkih skupina. To bi vodilo nekom umjetnom izjednačavanju kaznene odgovornosti svih strana u ratu, a to je jako upitno kao strategija", izjavio je Nice u intervjuu kojega je u petak na svojim internetskim stranicama objavio sarajevski "Dnevni avaz".
Nice, koji je u sudnici vodio dokazni postupak protiv Slobodana Miloševića, istodobno je ocijenio neuetemljenim pokušaje diskreditiranja ICTY-a koji su uslijedili nakon izrečenih oslobađajućih presuda.
"Oslobađajuće presude na neki su način potvrda objektivnosti suda kao institucije. Trebalo bi se zabrinuti samo onda kada bi svi optuženi bili i osuđeni. Jer bilo zbog neodstatka dokaza, bilo zbog proceduralnih problema, svaki sud funkcionira tako da će određeni broj optuženika biti oslobođen. Sudovi ne postoje da bi se svi osudili. Kada bi to bio slučaj, onda bi sudovi bili samo pečat na ono što rade tužiteljstva", kazao je Nice. Podsjetio je kako je i nekadašnji srbijanski ppredsjednik Milan Milutinović oslobođen a to je, primjerce, u Prištini proteklo bez velike medijske pozornosti.
Komentirajući slučaj Gotovina-Markač, Nice je kazao kako naprosto nije bilo dovoljno elemenata za bilo kakvu osudu, jer su tužitelji napravili neke temeljne pogreške u pristupu ovom procesu.
Najave iz Srbije o prijekidu suradnje s ICTY-em zbog oslobađajućih presuda hrvatskim generalima i Haradinaju Nice je ocijenio kao dokaz koliko je Haaški sud zapravo postao bitan u pisanju povijesti, a cilj Srbije u dosadašnjoj suradnji s njim bio je pokušati izvjednačiti moralnu odgovornost svih za protekli rat što se očitovalo kroz, primjerice, blokiranje objavljivanja nekih bitnih dokaza.
Srbija je također inzistirala na optužbama koje je temeljila i temelji ili na manjku dokaza ili na tome da ti dokazi uopće ne postoje, kazao je Nice, sugerirajući kako su zakulisne igre Srbije dovele i do podizanja nekih optužnica.
"Srbija je tolerirala Tribunal sve dok su te metode imale neki učinak. No, ta 'tolerantnost' ne treba biti izjednačena s poštovanjem vladavine zakona, što je otkrila upravo suspenzija suradnje koju je Srbija proglasila", kazao je Nice.
Podsjećajući na činjenicu da je Carla del Ponte sada uključena u istrage o mogućim ratnim zločinima u Siriji, Nice je njezinim kolegama u tom poslu preporučio da budu "jako oprezni" kada budu razmatrali njezin doprinos, posebice imajući u vidu slučaj Haradinaj.
"Za ICTY je prekasno da ispravi sve nepravilnosti koje su posljedica osmogodišnjeg mandata Carle del Ponte. Teško je reći što ured tužitelja i ICTY mogu izvući kao pouke iz grešaka, znajući da od njezinog mandata nema novih optužnica no drugi tribunali i naročito Međunarodni kazneni sud (ICC) moraju imati stalno na umu da proces optuživanja mora biti vođen s najvećom pažnjom. Tu se ne smiju i ne mogu činiti greške jer je ovdje riječ o ljudskim sudbinama. U nekim slučajevim moramo prihvatiti i to da se ne može dopustiti da se uči na greškama", zaključio je Nice.