![Na fotografiji: Jelena Veljača i Nora Krstulović](https://static.jutarnji.hr/images/live-multimedia/binary/2019/3/16/13/mt_spasime27-160319.jpg)
Čitanjem imena žrtava nasilja na zagrebačkom Trgu kralja Tomislava u "pet do 12" počeo je središnji prosvjed #Spasi me, kojemu je cilj iskazati solidarnost sa žrtvama nasilja u obitelji te od države zatražiti da ih adekvatno zaštiti.
Na Trgu kralja Tomislava okupilo se više tisuća prosvjednika od kojih mnogi nose transparente, s natpisima "Ljubav ne boli", "Nasilje nije obiteljska stvar", "Nemojmo popuštati", "Svi smo odgovorni", "Zločin, a ne prekšaj", "Nulta stopa tolerancije", "I ja sam žrtva nasilja", "Žrtva nikad nije kriva", "Hrabri ljudi", "Djela, a ne riječ" i drugi.
Prosvjed je organiziran nakon što je početkom ožujka glumica i scenaristica Jelena Veljača na Facebooku otvorila grupu nazvanu #Spasime, koja je do sada okupila više od 48.000 ljudi. Veljača je putem društvene mreže pozvala građane na prosvjed za sve one koji nisu spašeni od nasilja u obitelji, a prosvjed i grupa potaknuti su zločinom na Pagu gdje je otac s balkona bacio svoje četvero djece.
Jedan od zahtjeva prosvjednika jest da se nasilje u obitelji vodi kao kazneno djelo, a ne prekršaj.
Osim u Zagrebu, prosvjed se istovremeno održava i u drugim gradovima.
FOTOGALERIJA: Prosvjed inicijative Spasi me u Zagrebu
Žene u velikoj većini žrtve nasilja u obitelji
Prema izvješću Ureda pravobraniteljice za ravnopravnost spolova za 2017. godinu, žene su i dalje u velikoj većini, žrtve nasilja u obitelji.
Kada se gleda spolna struktura počinitelja prekršajnog djela nasilja, ukupno je 77 posto muškaraca i 23 posto žena, a od ukupnog broja počinitelja kaznenih djela nasilja među bliskim osobama muškaraca je 92 posto, a žena 8 posto.
Također, analize slučajeva nasilja u obitelji pokazuju sve veći trend 'brutalizacije' sa smrtnim ishodom - ubijeno je 15 žena od njima bliskih muškaraca.
Pravobraniteljica upozorava i na zabrinjavajući trend da sudovi usvajaju tek 17 posto od ukupnog broja zaštitnih mjera koje predlaže policija, kao i da žrtve partnerskog nasilja još uvijek nemaju odgovarajuću pravnu zaštitu.
Hrvatskoj potrebna nulta stopa tolerancije na nasilje
Organizatori prosvjeda ističu i kako je Hrvatskoj potrebna nulta stopa tolerancije na nasilje, pri čemu predlažu niz mjera koje bi povoljno utjecale na rad institucija, bolji pravni okvir i opću senzibilizaciju javnosti.
Pozivaju predstavnike vlasti i institucija da ozbiljnije u praksi pristupe problemu obiteljskog nasilja, a postupno i uređenjem zakonske regulative.
Zahtijevaju i dodatnu edukaciju profesionalaca koji u sustavu rade sa žrtvama nasilja - u policiji, pravosuđu, centrima za socijalnu skrb, medicinskim i odgojno/obrazovnim ustanovama. Traže i ulaganje više novca kako bi se osigurali primjereniji uvjeti rada udruga kako povećala se učinkovitost u zaštiti žrtava nasilja.
FOTOGALERIJA: Prosvjed Spasi me u Šibeniku
Radni sastanak na temu zaštite žrtava nasilja
Vezano uz današnji prosvjed #spasime MUP podsjeća na izmjene Pravilnika koje su inicirali. Dogovorene su sastankom u MUP-u u ponedjeljak 11. ožujka gdje su prisustvovale sve tri pravobraniteljice.
U Ministarstvu unutarnjih poslova održan je radni sastanak predstavnika MUP-a, Pravobraniteljica te nevladinih organizacija koje se bave zaštitom od nasilja u obitelji te pružaju pomoć žrtvama.
Raspravna tema sastanka, na kojem je pored ministra Davora Božinovića sudjelovao i glavni ravnatelj policije Nikola Milina sa suradnicima, bio je Pravilnik o načinu provedbe zaštitnih mjera zabrane približavanja, uznemiravanja ili uhođenja žrtve nasilja u obitelji te mjere udaljenja iz zajedničkog kućanstva, a za kojeg je završen postupak e-Savjetovanja. Iako je prvenstveni cilj bio zajednički prokomentirati sugestije pristigle tijekom e-Savjetovanja navedenog Pravilnika, ministar Božinović pozvao je sve prisutne da iznesu svoju ocjenu dosadašnjeg rada s Ministarstvom unutarnjih poslova, ali i moguća unaprjeđenja ili probleme s kojima se u svakodnevnom radu susreću.
I Pravobraniteljica za ravnopravnost spolova Višnja Ljubičić, Pravobraniteljica za osobe s invaliditetom Anka Slonjšak, Pravobraniteljica za djecu Helenca Pirnat Dragičević, predstavnica Ženske sobe dr. sc. Maja Mamula, te prim.dr. Domagoj Štimac iz Poliklinike za zaštitu djece grada Zagreba te predsjednica Hrabrog telefona Hana Hrpka, odreda su pohvalili svoju dosadašnju suradnju s Ministarstvom unutarnjih poslova te napredak koji MUP ulaže u suzbijanje nasilja u obitelji, ali i nasilja nad drugim ranjivim skupinama. Također je pohvaljena suradnja i napori koje u edukaciju policijskih službenika ulaže Policijska akademija kroz provođenje svojih kurikularnih programa.
Kroz konstruktivnu raspravu došlo se do saznanja kako postoji prostor daljnje suradnje u ostvarivanju zajedničkih ciljeva, a to su prvenstveno suzbijanje i prevencija nasilja u obitelji, neposredna suradnja prilikom pomoći individualnim žrtvama nasilja, ali i podizanja svijesti javnosti o problematici ovo vrste nasilja, a koje nas okružuje. Spomenute su neke konkretne inicijative koje će u budućnosti, kroz provođenje projekata ali i znanstvena istraživanja, biti konkretizirane.
Pravobraniteljica Višnja Ljubičić posebno je naglasila kako podržava osnaživanje linija rada osoba specijaliziranih za obiteljsko nasilje jer je itekako upoznata koliko veliki opseg posla policija obavlja. Navedeno jačanje broja osoba osposobljenih za rad po ovoj problematici podržala je i pravobraniteljica Pirnat Dragičević te istaknula blagu kaznenu politiku sudova te njihovo izbjegavanje izricanja zaštitnih mjera koje policija predlaže.
Prisutni i nadalje, unatoč slučajevima senzacionalističkog izvještavanja o nasilju koje osuđuju, smatraju kako javnost treba izvješćivati o slučajevima nasilja, ali je potrebno iznaći način kojim se štiti žrtva, a potiče javna osuda nasilja te uključivanje relevantnih institucija u jačanje zaštite žrtve.
Svi prisutni uključili su se u komentiranje sugestija pristiglih tijekom e-Savjetovanja Pravilnika o načinu provedbe zaštitnih mjera zabrane približavanja, uznemiravanja ili uhođenja žrtve nasilja u obitelji te mjere udaljenja iz zajedničkog kućanstva te su se usuglasili oko teksta Pravilnika koji će ići u daljnju proceduru donošenja.
U nastavku pročitajte kako je tekao prosvjed u Zagrebu:
>>> NOVO 12:58 'U ponedjeljak sam spreman sresti se s predstavnicima inciijative i tražiti da civilno društvo da svoj doprinos', rekao je premijer Andrej Plenković novinarima nakon prosvjeda.
---------------------------------
Za mikrofon je stala glavna organizatorica i idejna začetnica inicijative #spasime, glumica i scenaristica Jelena Veljača.
- Dragi moji hrabri ljudi, vi ste promjena, hvala vam na tome. Svima vama koji ste nam pisali, žrtve nasilja, niste sami, vidimo vas, čujemo vas, svi ovi ljudi su s vama. U ponedjeljak nosimo zahtjeve i čekamo dijalog - rekla je Veljača i zamolila sve prisutne da pokupe smeće iza sebe, 'jer mi smo bolja Hrvatska'.
- U 2017. počinjeno je 552 kaznena djela, od čega 444 nad ženama. U proteklih je 5 godina, 91 žena ubijena u Hrvatskoj. Taj visok broj ubojstava ne pokazuje tendenciju smanjivanja. Premijer Plenković izjavio je da je svaki dan jedna žena zlostavljena. Samo u 2017, policija je prijavila 11.000 slučajeva prekršajnih djela u obitelji. No zašto je samo 8% nasilnika osuđeno na bezuvjetnu kaznu? Zašto oni nemaju obvezu dugotrajnog liječenja? Zašto imamo dobre zakone koji se ne provode - rekli su s pozornice.
---------------------------------
12:28 Predsjednik SDP-a Davor Bernardić na Twitteru se okomio na činjenicu da je na prosvjedni skup došao i premijer Andrej Plenković.
- Krajnje licemjerno! Na prosvjed je došao onaj čija ministrica na nasilje nad ženama kaže: Tako vam je to u obitelji! Onaj koji je direktno odgovoran za provedbu Istanbulske konvencije, koja za cilj ima zaštitu žena, a koji je iz samo njemu poznatih razloga ne provodi.
---------------------------------
12:20 - Tu sam jer očekujem da se svi senzibiliziramo na problem - a to je činjenica da se nasilje procesuira prekršajno, a ne kazneno. Strašno je da se žrtve nasilja šalje u sigurnu kuću, u drugi grad, umjesto da se nasilnike izdvoji. Obitelj treba biti sigurno mjesto. Nadam se da će ljudi koji nešto mogu učiniti, poduzeti nešto. Statistike su strašne, no one su samo vrh ledenog brijega - naglasio nam je Goran Navojec.
---------------------------------
Građani su se okupili na Tomislavovom Trgu u Zagrebu. Prema slobodnoj procjeni ondje se okupilo nekoliko tisuća ljudi, no službene potvrde još nema.
Među poznatim licima prepoznali smo glumice Csillu Barath Bastaić, Jelenu Perčin, Anu Maras Harmander, Lanu Barić s kćeri, zatim Damira Urbana, Dražena Čučeka, Bojana Jambrošića, Asima Ugljena, Massima, Gorana Navojca... Među okupljenima smo vidjeli i premijera Andreja Plenkovića. Ondje su i Sarah Josipović, Ivana Kindl, Krešimir Sučević-Međeral, Filip Riđički, Mirjana Hrga, Gabi Novak, Ivan Vilibor Sinčić i Vladimira Palfi, Zdenka Kovačiček, Nevena Rendeli...
Prosvjed je počeo čitanjem imena pretučenih žena žrtava obiteljskog nasilje.
- Došla sam zato što mi je dosta toga da sjedim doma. Nadam se da će ovo uspjeti i vjerujem da građanske inicijative mogu nešto promijeniti. Ovo je zemlja u kojoj mali broj ljudi izlazi na izbore, a svi prigovaraju vladi. To je grozno - rekla je Ana Maras Harmander.
- Paradoks je da se svaki vikend protiv nečega prosvjeduje jer ništa ne funkcionira u ovoj državi. Tu smo da zaštitimo djecu. Iznevjereni smo. Nije ovo ništa novo. Nadam se da je ljudima voda došla do grla i žalosno je da se u 21. stoljeću treba boriti za svoj i život svoj djece. Živimo u državi koja ne štiti djecu od roditelja koji ih baci kroz prozor. Dosta je i nadam se da ćemo smijeniti ovu vladu koja to dopušta - rekla nam je glumica Lana Barić.
Građani nose transparente s porukama: 'Ljubav ne boli', 'Nasilje nije obiteljska stvar', 'Nemojmo popuštati', 'Svi smo odgovorni', 'Zločin, a ne prekšaj', 'Nulta stopa tolerancije', 'I ja sam žrtva nasilja', 'Žrtva nikad nije kriva', 'Hrabri ljudi', 'Djela, a ne riječ' i drugi.
FOTOGALERIJA: Okupljanje građana na Tomislavovom trgu u Zagrebu
---------------------------------
Gotovo 50.000 ljudi okupilo se u grupi #SPASIME na Facebooku koja je pokrenuta kao građanska inicijativa organizacije prosvjeda protiv nasilja 16. ožujka na Tomislavovom Trgu. Prosvjed simbolično počinje u 11 i 55 sati, ‘pet do 12’, jer je ‘krajnje vrijeme’ da se nešto poduzme.
Inicijativu je pokrenula scenaristica i glumica Jelena Veljača, uz potporu kolegica Jelene Perčin i Amande Prenkaj, prvenstveno kao reakciju protiv rastućeg vala obiteljskog, ali i svakog drugog nasilja u Hrvatskoj. Zahtjevi incijative sastoje se od prijedloga zakonodavnih izmjena, izmjena provedbene prakse, mjera edukacije i prevencije te mjera za osnaživanje institucija sustava.
Kap koja je prelila čašu mnogih, pa tako i organizatorica ove inicijative, je stravičan slučaj obiteljskog nasilja na Pagu. Otac je 28. veljače s balkona kuće u Pagu bacio četvero malodobne djece. Svi su završili u bolnici, a najteže je bila ozlijeđena sedmogodišnja djevojčica koja je iz Zadra bila prebačena na liječenje u KBC Zagreb.
S prosvjeda će, najavili su, vladajućima biti upućen niz zahtjeva i konkretnih mjera koje bi povoljno utjecale na rad institucija, bolji pravni okvir i opću senzibilizaciju javnosti, a u skladu s međunarodno priznatim obvezama Republike Hrvatske.
Organizatori pozivaju građane da im se u što većem broju pridruže na mirnom prosvjedu u subotu te posebno ističu kako na skupu nisu dobrodošla ideološka, politička i/ili stranačka obilježja, bilo kakvo nasilno ponašanje, vrijeđanje ili sukobi.
U nastavku prenosimo kompletan prijedlog mjera inicijative #SPASIME za uvođenje nulte stope tolerancije na nasilje (u obitelji):
1. Zakonodavne izmjene i izmjene provedbene prakse
- nasilje u obitelji obavezno kvalificirati kao kazneno djelo, a ne kao prekršaj do izmjena zakona neodložna uputa višeg državnog odvjetništva iz čl. 5. POSLOVNIKA DRŽAVNOG ODVJETNIŠTVA i UPUTA RAVNATELJSTVA POLICIJE da se tjelesno nasilje i spolno uznemiravanje u obitelji kvalificira kao kazneno djelo nasilja u obitelji iz čl. 179.a KZ-a
- obavezna uputa sudovima o zaštiti dostojanstva i sigurnosti žrtve nasilja u obitelji kao strane u postupku sukladno čl. 6. Zakona o zaštiti od nasilja u obitelji i Poglavlju VI. Konvencije Vijeća Europe o sprječavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji
- obavezna primjena zaštitnih mjera iz čl. 13. Zakona o zaštiti od nasilja u obitelji na način da će se, sukladno čl. 52. Konvencije, prednost uvijek dati sigurnosti žrtava ili osobama izloženim riziku.
Izmjene Zakona o zaštiti od nasilja u obitelji:
- u čl. 10. st. 1. na način da se brišu t. 1 i 4
- u t. 2. iza riječi "djeci" dodaje se "članu obitelji ili bliskoj osobi"
- u čl. 12. st. 4. riječ "može" zamjenjuje se riječju "će", iza riječi "potrebi" briše se riječ "može"
- u čl. 14. st. 1. riječ "može" zamjenjuje se riječju "će"
- u čl. 15. st. 1. "može se izreći" zamjenjuje se s: "izreći će se"
- u čl. 16. st. 1. "može se izreći" zamjenjuje se s: "izreći će se"
- u čl. 17. st. 1. "može se izreći" zamjenjuje se s: "izreći će se"
- u čl. 18. st. 1. "može se izreći" zamjenjuje se s: "izreći će se"
2. Edukacija i prevencija
- poduzimanje sljedećih mjera i aktivnosti, propisanih Konvencijom te utvrđenih Nacionalnom strategijom zaštite od nasilja u obitelji, a za koje su u državnom proračunu za 2019. godinu osigurana sredstva
- kontinuirana međuresorna suradnja na prevenciji, sankcioniranju te javnom osuđivanju obiteljskog nasilja, sukladno već potpisanom Sporazumu o suradnji za prevenciju i suzbijanje nasilja u obitelji i nasilja nad ženama
Ministarstvo pravosuđa
Ministarstvo za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku
Ministarstvo zdravstva
Ministarstvo unutarnjih poslova
Ministarstvo obrazovanja i znanosti
- organizacija sveobuhvatne državne EDUKACIJSKE kampanje NULTA TOLERANCIJA NA NASILJE, s naglaskom na obavezu svakog pojedinca da spriječi i prijavi nasilje u obitelji
- organizacija OBVEZNIH stručnih i periodičnih EDUKACIJA I SENZIBILIZACIJA svih službenika i djelatnika koji u svome radu dolaze u doticaj s djecom i žrtvama nasilja o postupanju u takvim slučajevima, ranom prepoznavanju znakova nasilja
- koordinacija između Državnog odvjetništva, policije i centra za socijalnu skrb - mjesečni sastanci s temom prijava za obiteljsko nasilje i transparentno izvješćivanje o statističkim pokazateljima incidencije obiteljskog nasilja
- u obrazovni sustav OBVEZNO I NEODLOŽNO uvrstiti edukaciju o obiteljskom i rodno uvjetovanom nasilju
3. Osnaživanje institucija sustava
- uspostava OBITELJSKIH SUDOVA pri općinskim sudovima
- uspostava neovisnog tijela koje ima ovlasti po prijavama građanki i građana vršiti nadzor nad radom institucija uključenih u pojedinačni slučaj
- izvaninstitucionalna podrška skloništima i savjetovalištima koje treba razumjeti kao integralni dio sustava zaštite žrtava, financijski ih podržati te uključivati u multisektorske timove u pojedinim slučajevima nasilja
- uvođenje zasebne, 24 sata dnevno i 7 dana tjedno dostupne telefonske i internetske službe za podršku žrtvama nasilja
A uoči subotnjeg prosvjeda, i mnoge hrvatske zvijezde, uključujući glumicu Anu Majhenić Herceg te pjevača Marka Matijevića Sekula, pozvali su građanke i građane da se u što većem broju okupe na Tomislavovu trgu u Zagrebu kako bismo pokazali da nasilju u Hrvatskoj - nema i nikad neće biti mjesta!