![Arhivska fotografija (ilustracija)](https://static.jutarnji.hr/images/slike/2024/05/27/k_30200141_640.jpg)
Iz Sigurnosno-obavještajne agencije (SOA-e) za N1 su objasnili kako podaci o vozilima i vlasnicima vozila u Hrvatskoj čije im je curenje prijavljeno, nisu hakirani, odnosno do njih se nije došlo kibernetičkim napadom na informacijski sustav na kojem se baza podataka nalazi, javlja N1.
“Bila je riječ o neovlaštenoj izradi i iznošenju kopija baze podataka od strane osoba koje su imale pristup navedenom informacijskom sustavu”, navode iz SOA-e.
Koliko je podataka iscurilo?
Inače, Večernji list je objavio da je dobio prijavu u kojoj je navedeno kako je upravo SOA obaviještena o curenju 2.444.587 zapisa o vozilima i 1.195.052 fizičkih osoba koji sadrže njihova imena, adrese, OIB-e, JMBG-e, datume rođenja, registracije i ostale podatke o vozilima i njihovim policama osiguranja.
“S obzirom da se radi o navodima o počinjenju kaznenih djela, SOA je o istom izvijestila Državno odvjetništvo i Ministarstvo unutarnjih poslova – Ravnateljstvo policije, kao i Agenciju za zaštitu osobnih podataka zbog moguće povrede zaštite osobnih podataka.
Radi provedbe daljnjih istražnih radnji ne možemo iznositi više podataka o ovom slučaju, a SOA svojim sposobnostima stoji na raspolaganju nadležnim tijelima”, navode iz SOA-e.
Što kaže Centar za vozila?
Iz Centra za vozila Hrvatske preko kojeg se registriraju automobili u Hrvatskoj za N1 kažu kako evidenciju o registriranim i označenim vozilima, sukladno Zakonu o sigurnosti prometa na cestama vodi Ministarstvo unutarnjih poslova. Novinare su uputili da pitanje zato postave MUP-u.
U međuvremenu se oglasio i ministar unutarnjih poslova Davor Božinović koji je potvrdio da je SOA još u četvrtak obavijestila MUP o kaznenim djelima vezano za raspolaganje određenim podacima. “Policija je još tada krenula s izvidima i oni se vode intenzivno. Vode se kao kriminalističko istraživanje i kroz Agenciju za obradu podataka. Ono što do sada nije potvrđeno jest da se radi o curenju podataka koji su na internetu dostupni”, rekao je.
MUP nema sve te podatke
“Radi se o setu podataka koji su dodatni uz ono što radi MUP. Tu ima podataka koje MUP ne prikuplja, što upućuje da je to djelo došlo u nekoj od institucija koja ima pravo koristiti podatke MUP-a. Ponavljam, bitno je da u javnom prostoru nema tih podataka. Ne možemo govoriti o klasičnom hakerskom napadu jer očito da to nije bio neovlašten pristup bazama”, dodao je.
Trenutno se ne zna o kojem broju korisnika bi mogla biti riječ. “To je na nekakvom mediju, pretpostavljamo USB sticku i zato se nije proširilo, a na policiji je da sazna tko sve ima pristup tim bazama podataka i da se nađe počinitelj. AZOP nadzire korištenje i zlouporabu podataka i uvjeren samo da ćemo u zajedničkom radu doći o odgovara”, naveo je, javlja N1.