![poglavarstvo-prosvjed](https://static.jutarnji.hr/images/live-multimedia/binary/2019/12/3/20/poglavarstvo-prosvjed.jpg)
Zagrebački gradonačelnik Milan Bandić u srijedu je održao maratonsku konferenciju za medije, na kojoj se po tko zna koji put išao obračunati sa svojim političkim te inim protivnicima. Njihove napade i istupe nazvao je “ubodima komaraca”, a na listi “odstrela” našao se SDP-ov Gordan Maras, predsjednik platforme Zagreb je Naš! Tomislav Tomašević te predsjednica Udruge za zaštitu okoliša Resnik Branka Genzić Horvat. Vjerojatno bi to bila samo još jedna u nizu Bandićevih fraza da nije dodatno pojasnio zašto je spomenuo Genzić Horvat.
- Pitajte nju koliko je novca dobila za zemlju za pročistač dok je radila u uredu za imovinske poslove. Ona nosi transparent? Pitajte koliko je milijuna dobila - rekao je Bandić i time javno “u vatru” bacio jednu od organizatorica prosvjeda na kojemu je prošli vikend više tisuća ljudi tražilo njegovu smjenu.
Isti dan nazvali smo Genzić Horvat i pitali ju o istinitosti tih navoda.
Ona je, pak, navela da ta zemlja ne pripada njoj, već svekrvi, no nije htjela otkriti o kakvoj se cifri radilo.
Kako saznajemo, riječ je o iznosu od 22,2 milijuna kuna koji su pripali obitelji Genzić Horvat!
Ta informacija baca jedno novo svjetlo na jednu od najžešćih kritičarki zagrebačkog gradonačelnika, pogotovo ako uzmemo u obzir da je do 2006. godine radila upravo u Gradskom uredu za imovinsko-pravne poslove i imovinu Grada, odnosno instituciji koja je njenoj obitelji nekoliko godina kasnije isplatila silne milijune.
Dala otkaz
Za razumijevanje cijele ove situacije moramo se vratiti nekoliko godina natrag. Za početak u 1998. godinu, kada je osnovano društvo Zagrebačke otpadne vode i kada su počele pripreme za izgradnju Centralnog uređaja za pročišćavanje otpadnih voda Zagreba. Naime, tadašnji gradski oci odlučili su kako će se pročistač graditi u Resniku, što je značilo da Grad mora otkupiti zemlju od lokalnog stanovništva i, pozivajući se na javni interes, nadležni gradski ured je 2002. godine podnio zahtjev za izvlaštenjem spomenutog zemljišta.
Među brojnim zemljoposjednicima bili su svekar te svekrva Genzić Horvat, koja je u to vrijeme, kako su nam neslužbeno potvrdili u Gradu, radila upravo u odjelu u kojemu se vode postupci izvlaštenja. Godinu dana kasnije Grad je izvlastio vlasnike zemljište te svekrvi te svekru Genzić Horvat isplatio dva milijuna kuna za površinu od 31.823 metara kvadratnih. To bi bio kraj priče da spomenuti vlasnici zemljišta nisu podnijeli žalbu na tu odluku, točnije na premali iznos naknade, i Ministarstvo pravosuđa je 2005. godine poništilo rješenje te vratilo predmet na ponovni postupak. Tu sada dolazimo do ključne 2006. godine. Prvo, u svibnju je Genzić Horvat sporazumno raskinula radni odnos u Gradskom uredu za imovinsko-pravne poslove i imovinu Grada, što su nam potvrdili u Gradu. Drugo, u ljetu su preminuli originalni vlasnici spornog zemljišta na Resniku i te parcele potom nasljeđuju njihova djeca A.H. i Š.V. te oni ujedno preuzimaju i ulogu stranke u pravičnom postupku. A.H. u ponovnom postupku koji je održan u studenom, izjavio je kako opunomoćuje suprugu Branku Genzić Horvat za zastupnika u ovom postupku, i tu počinje pravna bitka koja je trajala čak osam godina.
U međuvremenu je i izgrađen te u pogon pušten pročistač otpadnih voda, iako imovinsko-pravni odnosi još uvijek nisu bili do kraja riješeni. Ta situacija podsjeća na još jedan bliski slučaj koji se dogodio na Prečkom, kada je Grad izgradio okretište tramvaja iako spor s vlasnicima zemljišta nije bio okončan, zbog čega se oni i dan-danas ne mogu dogovoriti oko cijene kvadrata. No, to je neka druga priča. Vratimo se opet na Resnik i obitelj Genzić Horvat.
Jedina točka spora bila je, dakle, visina tržišne naknade koju je potrebno isplatiti izvlaštenima. Prva procjena vještaka kojega je unajmio Grad bila je da kvadrat zemlje na tom području vrijedi između 90 i 110 kuna po metru četvornom, na što su se originalni vlasnici zemlje žalili.
- Činjenica da je za navedeno područje sklopljeno 324 sporazuma po kojima je 1 metar kvadratni zemljišta plaćen po 8,69 eura, ne znači da je tim sporazumima koje je sklopio Grad Zagreb postignuta i tržišna cijena - stoji u obrazloženju Ministarstva pravosuđa, koje je zatražilo ponavljanje postupka. Uslijedila su godine i godine, gdje je svaka strana nudila svoju cijenu temeljenu na službenim vještačenjima procjenitelja. U Gradu su se pozivali na to da su zemljišta koja su izvlaštena za pročistač bila “u neposrednoj blizini savskog nasipa, zapuštena, obrasla šikarom, samoniklim raslinjem i bez komunalne infrastrukture te kako nisu atraktivna zemljišta kakvima ih želi prikazati izvlaštenik”. S druge strane, izvlašteni su se pozivali na nagodbe koje je Grad imao sa strankama za izgradnju infrastrukturnih objekata na susjednim sličnim lokacijama te su tražili da se cijena dovede u realni kontekst tržišta nekretnina.
Treći vještak
I onda 2014. godine treći vještak konačno utvrđuje kako je tržišna vrijednost zemljišta 90 eura po metru kvadratnom te na temelju toga nalaza je Ministarstvo pravosuđa naredilo Gradu da isplati obitelj. Uzimajući to u obzir, nadležni gradski ured donio je pet djelomičnih rješenja na temelju kojih je A.H. i Š.V u razdoblju od 2014. do 2017. godine isplaćeno sveukupno 22,2 milijuna kuna, što su nam potvrdili u Gradu Zagrebu.
Sada dolazimo do drugog dijela priče, koji svoj početak ima u 2014. godini. Tada je, naime, gradonačelnik Bandić najavio da će se u Resniku uz pročistač graditi spalionica te novo odlagalište otpada. Ta vijest izazvala je veliku pobunu kod građana toga naselja, koji su se okupili u Udrugu za zaštitu okoliša Resnik (UZOR) te organizirali niz prosvjeda protiv te odluke. Na čelo te Udruge izabrana je Branka Genzić Horvat, i zajedno su uspjeli natjerati Grad da odustane od gradnje spalionice.
Jedan projekt je uskoro zamijenio drugi pa se nekoliko godina kanije pojavila ideja o Centru gospodarenja otpadom u Resniku, gdje će se odvoziti i obrađivati sav otpad iz Zagreba, ali i Zagrebačke županije. Ponovno je u protest ustao UZOR, uz podršku cjelokupnog naselja i dobrog dijela ostatka Zagreba, no kako sada stvari stoje, taj projekt će se vrlo vjerojatno realizirati. Ipak, Genzić Horvat se kroz svoj angažman u borbi za zaštitu okoliša prometnula u jednu od najvećih kritičarki zagrebačkog gradonačelnika, a posljednji veliki trag ostavila je kao jedna od organizatorica velikog građanskog prosvjeda protiv Milana Bandića, koji je, kako su izvijestili organizatori, podržalo oko 20.000 ljudi. Taj angažman je, čini se, probudio inat u Gradskoj upravi, koji su Bandiću otkrili neke detalje o njihovoj bivšoj kolegici.
- Ona se uspjela prometnuti u nekakvu zvijezdu koja se bori za zaštitu okoliša, no nitko ne zna da je dobila milijune od Grada - rekli su nam ljudi bliski gradonačelniku, koji ju je ovaj tjedan javno prozvao zbog toga.
A što o svemu kaže Genzić Horvat? Nakon što smo saznali da je njena obitelj za zemljište dobila 22,2 milijuna kuna, ponovno smo ju nazvali i pitali za dodatno objašnjenje o cijelom slučaju. Isprva je rekla kako ne želi ništa komentirati, no svaki put kad je to rekla, dodala je još jednu informaciju oko dobivene pravične naknade. Istaknula je tako da je spomenuta parcela naslijeđe koje je već dugo u obitelji te kako je postupak vođen dugi niz godina te kako je u njemu Ministarstvo pravosuđa ukazalo na mnoge nepravilnosti u postupanju Grada. Kada smo pitali o kakvim se nepravilnostima radi, nije htjela reći.
- Postupak je proveden, i to je prošlo svršeno vrijeme. U tom postupku je sudjelovao Grad Zagreb, sudjelovali su odvjetnici, i ne bih ništa više dodala o tome. Ako gospodin gradonačelnik misli da će na ovaj način vršiti daljnji pritisak, neka zna da se znam zaštititi od toga - kazala je Genzić Horvat.
Bezbroj čestica
Upitana o 22,2 milijuna koje je dobila njena obitelj, rekla je kako je ta cijena utvrđena i primjerena tadašnjim podacima koje je Grad plaćao drugim subjektima na toj lokaciji te dodala kako je pravo na pravičnu naknadu prilikom izvlaštenja ustavno zagarantirana. Što se tiče njenog bivšeg zaposlenja u Gradu, istaknula je kako nije sudjelovala u rješavanju tog predmeta, no nakon što smo naveli kako nam je Grad potvrdio da je bila ovlaštena zastupnica svoga supruga u ponovljenom postupku, objasnila je kako ga je zastupala nakon što je napustila radno mjesto u Gradu. Potom je navela kako im je ta zemlja “nasilno oduzeta” te da postoje elementi zloupotrebe, no nije ponovno htjela otkriti o čemu se radi.
- Bit će pravo mjesto kada ćemo o tome razgovarati. U pitanju je ogromni broj kvadrata koji je oduzet, bezbroj čestica i vlasnika gdje je trebala biti spalionica - odgovorila je te nastavila o štetnosti projekta gradnje pročistača.
- Taj projekt je prijevara Grada Zagreba pod kojim se vršilo nasilno oduzimanje zemljišta za pročistač, i gdje je kasnije planirana spalionica te centar za gospodarenjem otpadom. Oduzeto je pola milijuna kvadrata zemlje, pod nazivom da će se napraviti ekološki projekt. Tu nema nikakvog interesa građana ni grada, nego samo Bandića i interesne grupacije koje on zastupa - istaknula je Genzić Horvat te dodala kako će se i dalje boriti protiv loših projekata u Zagrebu i istaknula da su izmjene GUP-a, kao i prijašnje izmjene vodozaštitnih područja te građevinskih područja podloga kako bi se omogućili ti projekti.
Za kraj smo je pitali zašto je sada gradonačelnik Bandić odlučio javno reći informaciju da je ona dobila više milijuna za zemljište na Resniku. Navela je kako se radi o jednom od niza pritisaka, no upitana je li i ranije bilo nekakvih prijetnji ili sličnih napada, nije htjela komentirati.
- Činjenica je da gradonačelnik gubi orijentaciju te kako ni za jedno pitanje nema argument. On se osjeća pogođeno, gubi kompas i kontrolu nad domenom koju je držao kako bi održavao koruptivnu hobotnicu koju je stvorio - zaključila je Genzić Horvat.