![Trogir HUB](https://static.jutarnji.hr/images/slike/2023/04/20/k_24036141_640.jpg)
Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova Europske unije danas je u Zagrebu održalo konferenciju "ITU urbana agenda za RH do 2030.", koja je okupila predstavnike lokalne samouprave, stručnjake i znanstvenike s područja urbanog razvoja. Tom je prigodom ministar regionalnog razvoja i fondova Europske unije Šime Erlić predstavnicima 22 hrvatska grada dodijelio odluke o provođenju ITU mehanizma.
Riječ je o financijskom mehanizmu posebno osmišljenom za gradove, koji pomoću njega provode integrirana ulaganja unaprijed definirana kao investicije od strateškog značaja za cijelo urbano područje.
Na skupu smo zamijetili gotovo sve gradonačelnike velikih gradova koji su doputovali iz Rijeke, Dubrovnika, Zadra, Osijeka, ali iako je Peti kupe na Trnjanskoj cesti, gdje je održana konferencija, udaljen nekoliko stotina metara od sjedišta zagrebačke gradske uprave, na dodjelu nije došao gradonačelnik Tomislav Tomašević, nego je poslao zamjenika Luku Korlaeta.
U uvodu konferencije ministar Šime Erlić istaknuo je kako je Hrvatska u novom programskom razdoblju, kao rijetko koja članica Europske unije, osigurala čak 13 posto sredstava kohezijske politike upravo za ulaganja u urbani razvoj.
- Svijet se nezaustavljivo urbanizira, a danas u našim urbanim područjima živi čak 68 posto stanovništva. Rastuća urbanizacija donosi brojne izazove i zato je iznimno važno da se gradovi učinkovito organiziraju, da budu ekološki, da primjenjuju digitalna rješenja i optimalno koriste javne prostorne resurse. Sredstva za 22 hrvatska ITU grada u ukupnom iznosu od 680 milijuna dat će snažan financijski impuls za provedbu strategija razvoja njihovih urbanih područja. Za gradove je to jedinstvena prilika da integriraju svoja ulaganja i ostvare planiranu razvojnu viziju, zato čestitam svima na uspješno odrađenim pripremnim fazama i stvaranju preduvjeta za povlačenje sredstava ITU mehanizma - rekao je ministar Erlić.
Dodao je kako je 680 milijuna eura za 22 grada veliko povećanje u odnosu na prethodno programsko razdoblje kada je na raspolaganju iz ITU mehanizma bilo 350 milijuna eura za osam gradova te da ovakvim pristupom osiguravamo ujednačeni urbani razvoj svih krajeva Hrvatske. Spektar ulaganja sada je proširen i odnosi se na brownfield ulaganja, investicije u kulturnu baštinu, energetsku učinkovitost, urbanu mobilnost, održiv turizam i poduzetništvo.
U ime Udruge gradova uzvanicima se obratio riječki gradonačelnik Marko Filipović koji je naglasio kako "ove godine obilježavamo tri desetljeća sustava lokalne i područne samouprave, ali i deset godina provedenih u europskoj obitelji, a upravo to posljednje desetljeće obilježeno je snažnim zamahom lokalnih investicija koje će kulminirati u godinama koje dolaze, među ostalim i zahvaljujući sredstvima ITU mehanizma kojim Europska unija podupire urbana područja oko većih gradova koji su nositelji razvoja".
- Ova jubilarna godina krajnji je trenutak za otvaranje rasprave o novoj perspektivi hrvatskih gradova koja bi mogla postaviti urbani razvoj kao samostalnu, ali integriranu, javnu razvojnu politiku, što je i u skladu s trendovima u Europi. Kapaciteti i znanja potrebni za provedbu nužnih reformi koncentrirani su upravo u gradovima. To je razina vlasti koja je najbliža građanima, a današnji održivi razvoj teško je zamisliv bez građanske participacije", poručio je gradonačelnik Filipović, naglasivši kako je siguran da će riječka urbana aglomeracija, ali i ostali gradovi u Hrvatskoj koji su formirali urbana područja, znati kvalitetno i dobro iskoristiti sredstva EU dobivena kroz ITU sustav.
U nastavku su održane prezentacije, izlaganja i panel-rasprava na temu urbanog razvoja te razmjena iskustava stručnjaka, znanstvenika i predstavnika javne uprave.
Zaključak je konferencije da su gradovi osigurač društvenog i gospodarskog rasta i razvoja, a njihova snaga leži upravo na potencijalu lokalnog stanovništva koje se aktivno uključuje u dijalog i rješavanje problema. Zato će i buduće razdoblje sve više naglašavati važnost sudjelovanja građana u definiranju prioriteta i kreiranju urbanog upravljanja, uz jak naglasak na integriranje svih aktivnosti potrebnih za zelenu tranziciju Europe.