![Lior Asolin](https://static.jutarnji.hr/images/slike/2023/10/08/k_30754455_640.jpg)
Napad Hamasa na Izrael bio je usmjeren na to da se zaustave napori za regionalnim sigurnosnim povezivanjima koji bi mogli ugroziti palestinske težnje za državnošću i ambicije Irana, njihovog glavnog podupiratelja, piše u nedjelju Reuters.
Napad u subotu, najveći na Izrael u više desetljeća, podudara se s naporima da se, uz američku potporu, Saudijska Arabija pogura prema normalizaciji odnosa s Izraelom u zamjenu za obrambeni sporazum između Washingtona i Rijada, što bi zaustavilo nedavno približavanje kraljevine Teheranu.
Palestinski dužnosnici i regionalni izvor rekli su da su naoružani napadači koji su ubili najmanje 300 Izraelaca i uzeli taoce, poslali i poruku da se Palestinci ne mogu ignorirati ako Izrael želi sigurnost i da bi svaki dogovor sa Saudijskom Arabijom poništio detant s Iranom.
Žestoki odgovor
Više od 300 stanovnika Gaze ubijeno je u odgovoru Izraela.
"Svi sporazumi o normalizaciji koje ste vi (arapske države) potpisali s (Izraelom) neće okončati ovaj sukob", rekao je Ismail Hanija, vođa Hamasa koji upravlja Gazom, a prenijela je televizija Al Jazeera.
Regionalni izvor upoznat s razmišljanjem Irana i libanonske skupine Hezbollah koju podržava Iran rekao je da je "ovo poruka Saudijskoj Arabiji, koja se podređuje Izraelu, i Amerikancima koji podupiru normalizaciju i podupiru Izrael". "Nema sigurnosti u cijeloj regiji sve dok su Palestinci izvan jednadžbe", dodao je.
"Danas je prekretnica sukoba", rekao je taj izvor.
Napad Hamasa iz Gaze uslijedio je nakon više mjeseci nemira na okupiranoj Zapadnoj obali, s pojačanim izraelskim napadima, palestinskim uličnim napadima i napadima židovskih doseljenika na palestinska sela.
Uvjeti za Palestince pogoršali su se pod desničarskom vladom izraelskog premijera Benjamina Netanyahua.
Laura Blumenfeld, analitičarka za Bliski istok pri Sveučilištu Johns Hopkins u Washingtonu, rekla je da je Hamas možda napao jer se osjećao irelevantnim dok su istovremeno napredovali napori prema širim izraelsko-arapskim odnosima.
"Dok je Hamas promatrao kako se Izraelci i Saudijci približavaju sporazumu, odlučili su: Nema mjesta za stolom? Zatruj obrok", rekla je.
Tajming napada
Osama Hamdan, vođa Hamasa u Libanonu, rekao je za Reuters da bi subotnja operacija trebala uvjeriti arapske države da prihvaćanje izraelskih sigurnosnih zahtjeva neće donijeti mir.
"Za one koji žele stabilnost i mir u regiji, početna točka mora biti okončanje izraelske okupacije", rekao je.
Netanyahu je obećao "snažnu osvetu za ovaj crni dan" nakon napada koji se dogodio gotovo točno 50 godina od početka Jomkipurskog rata 1973. godine kad su egipatske i sirijske snage napale Izrael.
"Bilo je neophodno da vodstvo otpora donese odluku u odgovarajuće vrijeme, kada je neprijatelj ometen svojim gozbama", rekao je dužnosnik Hamasa Ali Baraka.
Iran podržao Hamas
Visoki dužnosnik u administraciji američkog predsjednika Joea Bidena rekao je novinarima da je "doista prerano nagađati" o učinku koji bi sukob Izraela i Hamasa mogao imati na napore prema saudijsko-izraelskoj normalizaciji odnosa.
"Rekao bih da Hamas, terorističke skupine poput Hamasa, neće poremetiti takav ishod", dodao je dužnosnik, ali pod uvjetom anonimnosti.
Netanyahu je ranije rekao da Palestincima ne bi trebalo dopustiti da ulože veto na nove mirovne sporazume Izraela s arapskim državama.
U odgovoru na eskalaciju sukoba, Saudijska Arabija je pozvala na "trenutačni prekid nasilja" s obje strane.
Iran nije skrivao svoju potporu Hamasu. Teheran je napad opisao kao čin samoobrane Palestinaca.
Jahja Rahim Safavi, savjetnik iranskog vrhovnog vođe, ajatolaha Alija Hameneija, rekao je da će Teheran stajati uz palestinske borce "do oslobođenja Palestine i Jeruzalema".
Palestinski dužnosnik, blizak islamističkim militantnim skupinama, kazao je nakon napada Hamasa da "Iran ima ruke" na svakoj ispaljenoj raketi na Izrael.
"To ne znači da su oni naredili (subotnji) napad, ali nije tajna da su Hamas i Islamski džihad uspjeli unaprijediti svoj arsenal zahvaljujući Iranu", pojasnio je dužnosnik koji je želio ostati neimenovan.