![Elena Gorolová](https://static.jutarnji.hr/images/slike/2021/03/09/k_10392033_640.jpg)
Češka je na najboljem putu da konačno ispravi povijesnu nepravdu spram Romkinja koje su prisilno sterilizirane tokom 70-ih i 80-ih godina prošlog stoljeća, nakon što je prijedlog zakona o kompenzaciji prošao donji dom češkog parlamenta, piše Deutsche Welle.
Češka zastupnica vladajuće stranke ANO Helena Valkova, koja je također i češka povjerenica za ljudska prava, izborila se za prijedlog zakona, za koji se nada da će proći oba zastupnička doma prije izbora u listopadu ove godine.
Nije poznat točan broj Romkinja koje je tadašnja Čehoslovačka prisilno sterilizirala za vrijeme komunističke vladavine, no procjenjuje se kako je riječ o stotinama ili čak možda i tisućama žena. Sistematska sterilizacija provodila se od 1970. pa sve do 1990. godine, a žrtve su nakon procedure imale pravo na posebnu socijalnu pomoć.
Ured češkog pučkog pravobranitelja proveo je istragu 2005. godine, u sklopu koje je otkriveno kršenje ljudskih prava u više od pedeset slučajeva prisilne sterilizacije. Liječnici su, pod pokroviteljstvom komunističke partije, pribjegavali i drugim taktikama s ciljem održavanja niskog nataliteta Roma - primjerice, trudnice koje su imale već dvoje djece nagovarali su na pobačaje, jer već imaju “puno djece”.
Iako su komunisti ukinuli odredbu pod kojom se provodila sterilizacija još 1990., praksa se nije u potpunosti prekinula, te su zabilježeni pojedini novi slučajevi - zadnji takav slučaj zabilježen je 2007.
Novi prijedlog zakona omogućio bi isplati oko 11,000 eura svakoj Romkinji koja je prošla prisilnu sterilizaciju. Njihove će prijave morati procijeniti liječničko povjerenstvo, koje će provjeriti jesu li žene stvarno sterilizirane. Volkova vjeruje kako bi u konačnici oko 400 žena imalo pravo na takvu kompenzaciju, većinom u dobi između 60 i 70 godina.
Iznos kompenzacije temelji se na prethodnoj presudi Europskog suda za ljudska prava, koji je 2011. dodijelio sličan iznos slovačkim Romkinjama koje su tužile Slovačku zbog prisilnih sterilizacija.
Zakon je naišao na široku podršku u donjem zastupničkom domu - 77 od prisutnih 99 zastupnika podržalo ga je u prvom čitanju, protiv su bili zastupnici desne stranke Sloboda i direktna demokracija (SPD), kojima je upitno bilo i jesu li se stvarno događale sterilizacije, te je li stvarno nužno kompenzirati žrtve.
“Ne razumijem, ako postoje žene koje su stvarno sterilizirane bez pristanka, zašto nisu smjesta tužile, a ne čekale 40 godina kako bi se žalile,” pitala se zastupnica SPD-a Monika Jarošová. “Nakon toliko vremena bit će gotovo nemoguće dokazati jesu li liječnici tada prekršili zakon. Ako uvedemo ovaj zakon mi bismo, između ostaloga, potvrdili da je u ovoj zemlji bila na snazi državna, sistemska kampanja prisilne sterilizacije, i to bi otvorilo vrata drugim neistinitim spekulacijama da se ovo nastavilo i nakon 1989.”
SPD se navodno brine da će se za kompenzaciju javiti i Romkinje koje su se same odlučile na sterilizaciju kao kontracepcijsku metodu, te će sada lagati da su ih na to prisilili kako bi ostvarile imovinsku korist.
Unatoč njihovim navedenim strahovima, praksa je temeljito istražena, a u slučaju Slovačke njeno je postojanje već potvrdio i nadležni međunarodni sud. Kako su temeljito dokumentirani i slučajevi koje je istražio i češki pučki pravobranitelj, gotovo da i ne postoji sumnja da je sistemska kampanja uistinu i postojala.
Čehoslovačka nije bila ni jedina zemlja koja je pokušavala sterilizacijom zaustaviti rast romske populacije - prema podacima iznesenim na konferenciji Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OSCE) 2016. godine, slučajevi prisilne sterilizacije Romkinja zabilježeni su i u Mađarskoj i Uzbekistanu, ali i u zemljama koje se danas diče pravima svojih manjina, poput Švedske, Norveške i Njemačke.