![Vladimir Putin, vađenje čipova, ilustrativna fotografija](https://static.jutarnji.hr/images/slike/2022/11/08/k_26835859_640.jpg)
Šest mjeseci nakon početka ruske invazije na Ukrajinu Moskva je privremenim mjerama uspjela odgoditi znatno osjetan učinak zapadnih sankcija po domaće gospodarstvo, no dio sankcija počinje se osjećati na samom bojištu u Ukrajini. Dok su prvih mjeseci rata po ukrajinskim gradovima, zračnim lukama, skladištima i zapovjednim mjestima padale precizne krstareće i balističke rakete, njih se sve rjeđe viđa na bojištu, a ruska je vojska prisiljena koristiti zalihe klasičnog, nenavođenog streljiva, zaostalog iz doba Sovjetskog Saveza.
Ne treba se zavaravati da je to streljivo bezopasno - može prouzročiti itekakva razaranja, materijalnu štetu i ljudske patnje - no ono je jednostavno nedovoljno učinkovito za postizanje taktičkih ciljeva na modernom bojištu. Rusija se može koristiti strategijom spaljene zemlje - uz pomoć koje su ruske snage postizale napredak na području Donbasa - no ona nije sposobna zadati odlučujuće udare mobilnom protivniku koji se koristi manevarskom obranom.
Glavni razlog za novonastali ruski zaostatak u tom tehničkom aspektu sukoba u Ukrajini upravo su zapadne sankcije koje Moskvi ograničavaju pristup modernim elektroničkim čipovima koji se koriste za izradu pametnog oružja, bez kojih je nemoguće postići kvalitetno navođenje i potrebnu preciznost.
Portal Politico izvještava da je došao u posjed ruske "liste za kupnju", za koju više stručnjaka tvrdi da se doima kredibilno, iz koje je jasno vidljivo što je točno Moskvi prijeko potrebno, a sama više ne može niti proizvesti, ni legalno dobaviti. Na popisu se nalaze mikročipovi, tranzistori, kućišta, izolatori i druge elektroničke komponente, redom proizvedene na Zapadu, o kojima je ruska vojna industrija postala ovisna zato što nikad nije razvila domaću industriju sposobnu za proizvodnju takve vrste sofisticirane elektronike. Lista je podijeljena prema prioritetima u tri kategorije, od najkritičnijih komponenti do najmanje bitnih, a jasno se navodi i očekivana cijena, koja je značajno napuhana u odnosu na prosječne cijene prije globalne nestašice poluvodiča.
Kremlj ima listu želja, ali će morati kupovati metodom Sjeverne Koreje
Među 25 najkritičnijih komponenti su mikročipovi američkih, njemačkih i japanskih tvrtki poput Intela, Texas Instrumentsa, Renesasa i Infineona. Riječ je o tvrtkama koje su redom prekinule isporuku svojih tehnologija Rusiji, dok su zakonodavci uveli posebna pravila za licenciranje kako bi onemogućili ili barem znatno otežali krijumčarenje poluvodiča "dvojne svrhe" - čipova koji se koriste u proizvodnji naprednog oružja, no posjeduju i legitimnu civilnu primjenu, primjerice u industriji kućanskih proizvoda ili potrošačke elektronike.
Lista želja iz Kremlja, ako se potvrdi njezina autentičnost, ukazuje i na to da je Moskva postala realna oko dodatne cijene koju će morati platiti za nekad jeftine čipove jer će morati pronalaziti "kreativne" kanale nabave.
Najskuplja komponenta na listi je Intelov FPGA čip, programabilni elektronički sklop koji proizvođači električnih ili elektroničkih uređaja mogu sami prilagoditi svojim potrebama, pa tako i proizvođači oružja. Iako je redovna cijena prije globalne nestašice bila niža od 20 eura po čipu, Moskva danas procjenjuje da će morati platiti 1107 eura po komadu.
Kao što se može zaključiti iz liste, sankcije ne znače da Moskva neće nikako moći doći do željene elektronike - može naučiti iz godina iskustva Sjeverne Koreje i Irana, koji su bili prisiljeni naučiti zaobilaziti zapadne sankcije na osjetljivu elektroniku - ali će za svoje želje morati plaćati ne samo napuhanu cijenu, nego će imati i ozbiljnih problema da ih nabavi u željenim količinama.
Kako tvrdi James Byrne, čelnik open source analitike iz obrambeno-sigurnosnog think tanka RUSI, Rusija je vjerojatno ušla u rat s velikom zalihom zapadnih čipova, no skladišta su im dosad moguće već pri kraju.
"Ruski program vojne nabave je opsežan, ima velika sredstva i imaju veliku vojno-industrijsku bazu koja proizvodi stvari, no dosad su potrošili toliko toga u Ukrajini da im trebaju velike količine novih zaliha", rekao je Byrne za Politico. "Sankcije će im to znatno otežati. Morat će prioritizirati kritične stvari i zato vidimo ove dokumente. Mislim kako je očito da jurišaju osigurati si zalihe", dodao je Byrne.
Prazne se zalihe hipersoničnih projektila
Ukrajinski izvori tvrde kako Rusima sada ponestaju zalihe preciznog oružja, a premijer Denis Šmihalj kaže kako je Moskvi preostalo još pedesetak hipersoničnih projektila. Neovisni stručnjaci koji prate korištenje naoružanja obiju strana u sukobu u Ukrajini navode kako je sve pametno streljivo koje Rusija koristi na bojištu proizvedeno prije sukoba - dok su vojni proizvođači još imali slobodniji pristup zapadnim čipovima. Nedostatak oružja novijeg datuma mogao bi ukazivati na to da je stanje sa zalihama mikročipova još i gore nego što procjenjuju stručnjaci iz RUSI-ja.
Taj je podatak još jedan argument u prilog tvrdnji ukrajinskih izvora koju je u svibnju navela američka ministrica trgovine Gina Raimondo - ruski proizvođači su toliko očajni da se dočepaju zapadnih čipova da su počeli kanibalizirati mikroprocesore iz kućanskih aparata poput perilica rublja i hladnjaka kako bi mogli nastaviti s proizvodnjom. Bez zapadnih čipova cijela je ruska vojska prisiljena koristiti opremu i tehnologiju koja datira otprije kraja hladnog rata.