![Donald Trump](https://static.jutarnji.hr/images/slike/2023/08/11/k_30030177_640.jpg)
Ne smatram se krivim, izjavio je Donald Trump u četvrtak u washingtonskoj sudnici nakon što je treći put u malo manje od pet mjeseci bio uhićen. Treća optužnica, druga federalna, prva se direktno odnosi na razdoblje njegova služenja u Bijeloj kući, a Ministarstvo pravosuđa ga po četiri točke tereti za pokušaj sabotiranja izbornog rezultata 2020. godine.
- Nikada u povijesti naše demokracije nitko, pogotovo predsjednik na odlasku, nije pokušao poništiti odluku naroda, zbog čega, de facto, ne postoji zakon koji je on direktno prekršio - objasnila je CNN-u Barbara McQuade, bivša federalna tužiteljica, naglasivši da je upravo zato Smithova (treća) optužnica od tolike povijesne važnosti. To je najbliže što je itko tijekom mirnodopskog razdoblja bio optužen za veleizdaju, napominje.
Pravne metode
No, u svojem je kratkom i jezgrovitom objašnjenju naglasila možda i najveću zamku cijele priče. Kako ne postoji zakon koji je Trump direktno prekršio, tužiteljstvo se moralo poslužiti kreativnim pravnim metodama kako bi povezalo laži izrečene nakon proglašenja izbornog pobjednika s uzavrelom atmosferom polarizirane Amerike, što je rezultiralo maršom na zgradu Kongresa odnosno onim što se interpretira kao pokušaj državnog udara.
Jednostavno rečeno, tužiteljstvo će morati dokazati da je Trump širio laži o izbornoj prevari s namjerom da se protuustavno zadrži na vlasti, što znači da će ključ uspjeha ovog slučaja biti u dokazivanju postojanja namjere.
A to je uvijek jako teško.
Odluka o pokretanju istrage protiv Donalda Trumpa vagala se više od godinu dana. Naime, bili su svjesni činjenice da će se slučaj interpretirati kao "politički motiviran", zbog čega su željeli pronaći dovoljno dokaza temeljem kojih bi priču mogli podići s "političke" na "kaznenu" razinu. Bacili su udicu, a nakon što su vidjeli količinu dokaznog materijala prikupljenog u onome što se ispostavilo najvećom federalnom istragom u povijesti SAD-a, predomislili su se.
Pravni stručnjaci suglasni su oko toga da je Smithov slučaj neusporedivo čvršći od onoga koji je protiv Trumpa pokrenuo newyorški tužitelj Alvin Bragg zbog navodne nezakonite isplate novca pornozvijezdi Stormy Daniels. No, svejedno, i u ovom se slučaju radi o pravnoj teoriji koja još nikada nije ispitana pred američkim sudom.
Dokazni materijal i popis svjedoka koji će se pojaviti u sudnici još su uvijek obavijeni velom tajne, što je i uobičajeno. No, na 45 stranica Smithova dokumenta razaznaje se da je tužiteljstvo slučaj razradilo na pet logički povezanih dijelova koje će pojedinačno dokazivati tijekom procesa. Kreće od širenja laži o izbornoj prevari, a nastavlja se detaljnim prikazom strategije Trumpa i njegovih suradnika kojom su vršili pritisak na lokalne dužnosnike da odugovlače s obradom glasačkih listića.
Treća stavka odnosi se na ulogu tadašnjeg Ministarstva pravosuđa, od kojeg je poraženi Trump očekivao logističku podršku i "davanje legitimiteta" suludoj tezi o izbornoj prevari. Ključ svega mogla bi biti četvrta stavka - uloga Mikea Pencea, bivšeg potpredsjednika (i Trumpova trenutačnog protukandidata na republikanskim predizborima), čije se svjedočenje željno iščekuje jer bi moglo zacementirati Smithov argument. Za kraj, tužiteljstvo planira prethodno definirane stavke spojiti s nasiljem koje je eskaliralo u Washingtonu 6. siječnja 2021. za koje drže da je bilo izravna posljedica prethodnih preduvjeta.
Vrijedi naglasiti i ulogu koju bi moglo odigrati "šest suučesnika" protiv kojih tužiteljstvo još uvijek formalno nije podignulo zasebne optužnice, čime su si otvorili prostor da im ponude amnestiju u zamjenu za suradnju. Mark Meadows, Trumpov bivši šef osoblja, već je propjevao kao kanarinac.
Prvi amandman
Trumpova će se obrana, pak, prvenstveno fokusirati na argument da se slučaj odnosi na zaštitu slobode govora. Američki Ustav, naime, svojim državljanima u sklopu Prvog amandmana garantira i pravo na laganje.
Ono što će biti teško opovrgnuti jest hotimično laganje jer Smith, navodno, ima čvrste dokaze koji upućuju na to da je Trump bio svjestan činjenice da je izbore izgubio, zbog čega bi Trumpovi odvjetnici mogli restrukturirati taktiku oko argumenta da "nije dobro upoznat s izbornim procesom zbog čega nije znao da radi nešto protuzakonito". Trumpu se to ne bi svidjelo jer bi ga simpatizerima prikazalo kao "glupog" u jeku predizborne kampanje u kojoj mu rejting raste.
Vrijedi napomenuti kako bi cijeli slučaj u konačnici mogao biti i odgođen. Naime, kako je prvo saslušanje predviđeno za kraj kolovoza ove godine, sama bi parnica gotovo sigurno mogla početi tijekom godinu dana, čime bi se poklopila s ključnom fazom republikanskih predizbora i same predsjedničke kampanje. Trumpov tim će, gotovo sigurno, od suda tražiti odgodu suđenja do završetka izbora 2024., uz argument da bi "proces mogao utjecati na izborni rezultat".