![1008387.bin](https://static.jutarnji.hr/images/live-multimedia/binary/2016/4/1/14/1008387.bin.jpg)
Michael Bloomberg, milijarder i bivši gradonačelnik New Yorka, svojim je suradnicima dao nalog da pripreme planove za njegovu moguću kandidaturu na predsjedničkih izborima ove godine.
Ta je vijest, koju je objavio The New York Times, odmah uzburkala kompletnu američku političku scenu na oba pola, i demokrate i republikance. Naime, Bloomberg se, kako su Timesu rekli njegovi neimenovani suradnici, planira kandidirati kao neovisni, a konačnu će odluku o mogućem izlasku na izbore donijeti u ožujku.
Neočekivana kampanja
Američka predsjednička kampanja je već od svog početka krajem ljeta prošle godine pošla neočekivanim smjerom: među republikanskim kandidatima, a bilo ih je na početku 16, u prvi je plan odmah skočio Donald Trump koji ne ispušta vodeće mjesto u svim anketama, dok je, kako se isprva činilo neprikosnovena demokratska kandidatkinja Hillary Clinton, dobila vrlo ozbiljnog protukandidata u liku Bernieja Sandersa. Takav se razvoj situacije nikako nije dopao Bloombergu pa je stoga odlučio pripremiti strategiju za izlazak na izbore. Prema informacijama do kojih je došao Times, na taj će se korak odlučiti prije svega ako bi prvi predizbori, a oni počinju 1. veljače u saveznoj državi Iowi, a zatim slijedi New Hampshire, pokazali da Trump (ili njegov najbliži konkurent, izuzetno konzervativni Ted Cruz) mogu osvojiti republikansku kandidaturu, a da Clinton gubi u srazu sa Sandersom. No, čak i u slučaju da Clinton bude demokratska kandidatkinja, nije isključeno da se Bloomberg uključi u utrku posebno ako bi se pokazalo da gubi na nacionalnoj razini u odnosu na mogućeg republikanskog protukandidata: bivši gradonačelnik New Yorka naime smatra da bi joj afera vezana uz slanje mailova sa svog privatnog računa u doba dok je bila državna tajnica moglo nanijeti ozbiljnu štetu. Osim toga, ističu njegovi suradnici, Bloomberg smatra da glasači ove godine žele “neideološku, nadstranačku i viziju okrenutu prema rezultatima”. Sve te karakteristike u sebi sažima Michael Bloomberg.
Ruski korijeni
Rođen je u Bostonu 1942. godine, iz židovske obitelji koja vuče korijene iz Rusije. Na sveučilištu John Hopkins stekao je diplomu inženjera 1964. godine, a zatim je na Harvard Business School magisterij iz poslovne administracije. Brzo je napredovao u poslovnom svijetu pa je već 1973. godine postao partner u investicijskoj bandki Salomon Brothers. No, 1981. godine banku kupuje Phibro Corporation, a Bloomberg odlazi s otpremninom od 10 milijuna dolara. I odlučuje pokrenuti svoj posao: tijekom boravka na Wall Streetu vidio je kako je financijska zajednica spremna platiti visoko kvalitetne poslovne informacije koje bi bile dostavljene što je brže moguće i na što je više moguće iskoristivih platformi i oblika jer takvog servisa naprosto nema.
Bolji od Giulianija
I tako je pokrenuo tvrtku koja je danas poznata diljem svijeta kao Bloomberg, jedan od najvjerodostojnijih izvora informacija ne samo za poslovnu zajednicu. A kad je tvrtka ojačala Bloomberg se odlučio okušati u politici i 2001. godine se kandidirao za gradonačelnika New Yorka. Do tada je bio uvjereni demokrat, ali je promijenio stranački dres i na izbore je izašao kao republikanac i pobijedio. Bilo je tada mnogih koji su smatrali da će ostati u sjeni Rudolpha Giulianija koji je bio gradonačelnik u doba napada 11. 9. te godine, ali Bloomberg se i na ovom poslu pokazao izuzetno uspješnim i ostavio dubok pečat u New Yorku: prve je izbore dobio tijesno, osvojivši nešto malo više od 50 posto, a na drugima, 2005. godine je pobijedio s 20 posto razlike što je nezabilježeno u povijesti “Velike jabuke”. Zatim će 2007. godine okrenuti leđa republikanskoj stranci te zatražiti odobrenje da se kandidira i za treći mandat, kao neovisni i to mu je - što samo govori koliko je bio omiljen - odobreno pa ostaje gradonačelnik do 2013. godine. Politički stavovi su mu kombinacija liberalnih, kad je riječ recimo o ljudskim pravima, ali konzervativni kad je riječ o financijama.
Bogatstvo Bloomberga
36,5 milijardi dolara (po Forbesu)
14. najbogatiji na svijetu
10. najbogatiji Amerikanac
Bilo je i prije bogataša u utrci: "Treći kandidati" utjecali na ishod utrke
Ross Perot
Ovaj teksaški bogataš odlučio se uključiti u predsjedničku utrku 20. veljače 1992. godine kad se znalo da će republikance predstavljati George H. W. Bush, a demokrati su izbacivali novu zvijezdu Billa Clintona. I on je sam plaćao svoju kandidaturu i na kraju osvojio 18,9 posto glasova (19,741,065), ali niti jedan elektorski. Smatra se da je njegova kandidatura u velikoj mjeri pomogla Clintonu u pobjedi.
Ralph Nader
Poznati politički aktivist koji se među prvima glasno borio za zaštitu okoliša u više se navrata kandidirao na predsjedničkim izborima, recimo 2004. godine kao neovisni. No, posebno je važna bila njegova kandidatura kao člana Stranke zelenih 2000. godine kad je osvojio 2,74 posto glasova te se smatra da je upravo za toliko oslabio Ala Gorea i omogućio da o pobjedi Georgea W. Busha odlučuje Vrhovni sud SAD-a.